![](images/par/istorie4a.jpg) |
În perioada interbelică oraşul se extinde în continuare prin
înglobarea, ca suburbii, a următoarelor localităţi: Micălaca, Grădişte,
Poltura şi Bujac. În aceste cartiere se construieşte masiv în perioada
1930-1940. Se extinde reţeaua de apă şi sistemul de canalizare. Numărul
întreprinderilor mari creşte de la 38 la 142.
|
Structura economică nu s-a schimbat mult după unire. Marea industrie
continuă să fie reprezentată de uzina Astra, constituită în 1920 prin
fuziunea firmei Josef Weitzer cu fabrica de automobile "Marta", unde se vor
construi vagoane de cale ferată şi de tramvai, automotoare, camioane şi
chiar avioane; de fabricile de textile, ITA, FITA, TEBA, de moara Neuman, de
fabrica de mobilă "Lengyel". Faimosul lichior din plante "Zwack" continuă să
fie produs la Arad. Noi fabrici s-au adăugat activităţii industriale, de
exemplu Fabrica de zahăr (1926), "Polyrom" (lacuri şi vopsele,1930), Uzina
Tehnică Arad (becuri electrice 1935), "Iron" (aparate radio şi
electrotehnice). Astfel, în 1937 au existat 110 unităţi industriale în
comparaţie cu 59 câte existau în 1919. Criza economică din 1929-1933 a
cauzat falimentul multor fabrici mici şi a concentrat marea parte a
producţiei în 22 de mari companii. Activitatea economică s-a amplificat,
plasând Aradul cu cele 4001 de companii pe a patra poziţie din ţară.
|
Dupa cel de-al doilea război mondial, Aradul se dezvoltă în continuare ca
centru industrial. Acum se dezvoltă marile platforme industriale cu mii de
locuri de muncă, fapt care determină atragerea populaţiei din mediul rural.
Din cauza includerii Aradului în regiunea Banat, dezvoltarea oraşului va fi
mult încetinită în favoarea Timişoarei, capitala regiunii. Ca urmare a
creşterii numărului de locuitori, au apărut noile cartiere de blocuri şi
zone de locuit: Aurel Vlaicu, Calea Romanilor, Micalaca, Faleza Sud şi Banu
Maracine.
|
De asemenea, s-au construit numeroase clădiri importante:
cinematograful "Dacia", hotelurile "Astoria" şi "Parc", Casa de Cultură,
Sala Polivalentă, Spitalul Judeţean, ştrandul.
În Decembrie 1989, Aradul este al doilea mare oraş al României care se ridica
împotriva regimului comunist al lui Nicolae Ceauşescu. După 1989 municipiul
Arad devine centru universitar şi un important pol de atracţie pentru
investitori.
|
![](images/par/istorie4b.jpg) |
<< Previous |
|
Palatul de Justiţie |